Rekonstruksjonslovens muligheter og begrensninger
Journal article, Peer reviewed
Accepted version
![Thumbnail](/bi-xmlui/bitstream/handle/11250/2986449/Ellingsaeter_Meling_2020.pdf.jpg?sequence=6&isAllowed=y)
View/ Open
Date
2020Metadata
Show full item recordCollections
- Scientific articles [2189]
Original version
Tidsskrift for forretningsjus. 2020, 26 (1-2), 52-82. https://doi.org/10.18261/issn.0809-9510-2020-01-02-03Abstract
Rekonstruksjonsloven ble 7. mai 2020 vedtatt som en midlertidig lov, et hastetiltak for å forebygge «unødige» konkurser som følge av covid-19. Artikkelen diskuterer i hvilken utstrekning loven kan benyttes til å gjøre midlertidige og permanente endringer i gjeldsforpliktelsene til aksje- eller allmennaksjeselskaper med betalingsvansker. Artikkelen identifiserer også forhold som innebærer at rekonstruksjonsforhandlinger ikke alltid vil være den foretrukne løsningen. I tillegg pekes det på de grunnleggende interesseavveiningene som gjelder ved utformingen av rekonstruksjonsregler. Disse interesseavveiningene vil stå sentralt ved den fremtidige reformen av regelverket som vil måtte gjennomføres når rekonstruksjonsloven opphører 1. januar 2022 og EUs restruktureringsdirektiv trolig blir en del av EØS-avtalen.